Bamse

''Den här artikeln handlar om serien och figuren. För Bamses egen serietidning, se Bamse (serietidning). För annat Bamse-relaterat, se Bamse (gaffelsida).''

right|thumb|200px|[[Lille Skutt, Skalman och Bamse tecknade av Rune Andréasson. (Källa: okänd webbplats?) &copy; Rune A.]] "Bamse – världens starkaste björn", svensk barnserie skapad av Rune Andréasson, publicerad i Allers 1966–1970 och i egen serietidning från 1973. Huvudfiguren Bamse är "världens starkaste björn" då han ätit Farmors dunder-honung. Övriga centralgestalter i serien är kaninen Lille Skutt och sköldpaddan Skalman. Seriens permanenta figurgalleri utökades särskilt under 1980-talet då Bamse och Lille Skutt bildade familjer.

Förhistorik
Innan Rune Andréasson skapade "Bamse" hade han prövat lyckan med åtskilliga andra serier. Flera av dem – "Brum", "Nalle Ritar och Berättar" och "Teddy" – handlade om björnar. "Teddy" hade underrubriken "världens starkaste björn" och ett figurgalleri som påminde mycket om de figurer som sedermera skulle dyka upp i "Bamse". Rune ångrade emellertid att han gjort Teddy så stark utan att ge honom någon svaghet. Så föddes idén till Bamse – en liten björn som bara är stark när han har ätit dunder-honung, som klarar det mesta, men inte allt.

Bamse gjorde debut som svartvit animerad film i Sveriges Radio-TV den 29 oktober 1966. Seriedebuten skedde i veckotidningen Allers samma höst.

Historik
Rune tecknade serien på egen hand fram till 1975 och fortsatte att skriva manus till 1990. Han höll sitt vakande öga över produktionen fram till sin död 1999. Sedan 1990 görs "Bamse" av en stab av tecknare och författare.

Post Mortem-serier
Under 90-talet fortsatte Rune att skriva manus avsedda för publicering efter hans bortgång. 61 stycken PM-manus (PM=Post Mortem) hann han med. Ett sextioandra påbörjades men avslutades aldrig. Serien slutar tvärt mitt i en dramatisk scen på seriens fjärde sida. Det första av PM-manusen publicerades i Bamse 1/2001.Serierna är tecknade av så få tecknare som möjligt för att få en bra helhet.

Tabell över Andréassons Post Mortem-serier 

Handling
Serien var från början en renodlad komisk äventyrsserie, med tydliga hjältar och skurkar och äventyr både i vardagsmiljö (rån av godis- och leksaksbutiker, idrottstävlingar m.m.) och fantastiska miljöer (jorden runtresor, skattjakter, fantasy-inspirerade äventyr med drakar och troll). Dessa element återfinns i serien än idag, men med tiden blev den även känd för att ta upp viktiga rättvisefrågor och sociala frågor för barn, inklusive mobbning, rasism, barnmisshandel, funktionshinder och jämställdhet. Moralhistorier om godhet (Bamse är lika snäll som han är stark) rättvisa, fusk, girighet och godisätande är och har varit vanligt förekommande. Under 70-talet ansåg många att serien hade en tydlig politisk vänsterinriktning. 1982 skaffade Bamse familj, vilket ledde till att allt fler historier började kretsa kring barnen.

Ett pedagogiskt inslag har serien också alltid haft, inte minst i form av den kloke och boklärde sköldpaddan Skalman som ger både Bamse och läsarna nya kunskaper. En biserie i tidningen Bamse är "Bamses skola", där Skalman (och ibland Bamse) broderar ut sig om ett specifikt ämne över en helsida).

Figurer

 * Se separat artikel: Lista över figurer i Bamse

thumb|200px|[[Augusta Beata|Farmor står på en klippa... tecknad av Rune Andréasson. (Bildkälla: Bamse nr 2/1984, sid 33.) &copy; BAMSE Förlaget AB.]] I "Bamse" finns det ett flertal figurer. De tre huvudfigurerna är Bamse och hans två bästa vänner, sköldpaddan Skalman och kaninen Lille Skutt. Men i figurgalleriet återfinns även Bamses och Lille Skutts familjer, flera kompisar i det så kallade "Bamsegänget", ett antal husdjur och mängder av skurkaktiga figurer.

Moral och pedagogik
Serien har under en lång tid följt en tydligt uttalad, genomtänkt moral, som ofta citerats i serierna:
 * "Ingen blir snäll av stryk."


 * "Många små svaga tillsammans kan besegra den starke."


 * "Det är modigt att våga säga att man är rädd."


 * "Man ska vara snäll mot dem som är stygga, för de behöver det mest, och då blir de kanske snällare."

Serien har haft en tydlig uppfostrande karaktär. Ämnen som mobbning, misshandel, jämställdhet, samarbete, demokrati, solidaritet, antivåld och motstånd mot krig och vapen, främlingsfientlighet, djur- och miljövård, användning av bilbälte, skridsko- och cykelhjälm, samt vikten av att skaffa sig kunskap har tagits på stort allvar.

Vargen blev snäll enbart genom snällhet och den enda riktigt ohjälpliga figuren tycks vara Krösus Sork. En hård dom mot hänsynslös profithunger och kortsiktig kapitalism har också funnits, något som medfört viss kritik mot vad en del har upplevt som socialistiska värderingar. Krösus gör vad som helst för pengar (fast i ett avsnitt om "Hur Krösus blev rik", visas det på att händelser i Krösus bakgrund till del kan förklara hans snikenhet och hänsynslöshet). Kritiken mot Krösus i serien har en del menat skulle göra serien fientlig mot arbetsgivare och företagare, men då har man inte tagit hänsyn till att både bröderna Bäver och Bamses mormor Anna-Cilla är positivt skildrade egenföretagare och arbetsgivare.

Rune Andréasson menade att Krösus Sork inte egentligen representerar en person, utan snarare ett begrepp. Han representerar girigheten och vulgärkapitalismen i Bamsevärlden. Med Runes egna ord: "Krösus blir aldrig snäll, för då kommer det bara en ny Krösus i hans ställe".

Serietidningen Bamse

 * ''Se huvudartikel: Bamse (serietidning)

Serietidningen Bamse – världens starkaste björn har getts ut i Sverige sedan 1973. Med undantag för 1976 och 1979–1981 (då tidningen utkom i färre utgåvor per år) var tidningen månatlig åren 1973–1992, varefter den utgivits med 13 nummer per år fram till slutet av 2001 då tidningen numreringsmässigt övergick till 18 nummer per år (motsvarande ett nummer var tredje vecka). Tidningen är sedan 1970-talet kontinuerligt en av Sveriges bäst säljande serietidningar.

Reprispublikationer
Reprispublikationer (med undantagsvis originalpublicerade serier) har förekommit sedan 1980-talet: "Bamses bästa" (1980–1981), "Bamses jul-album" (1991–), "Bamse-Extra" (1992–2005, 2007, 2009–), "Bamsebiblioteket" (2000–) och Bamses Äventyr (2005–).

Bamse för de yngsta

 * Se huvudartikel: Bamse för de yngsta

Bamse för de yngsta är en serietidning med specialproducerade "Bamse"-serier för yngre barn, utgiven av Egmont Kärnan med start 2010.

Upphovsmän på "Bamse"
Fram till 1975 gjorde Rune Andréasson allt arbete på serien på egen hand. 1976 tog han hjälp med tecknandet av Francisco Tora, ett samarbete som sedermera utvecklades till en hel stab av tecknare. Från 1990 överläts även manusförfattandet åt andra förmågor.

Bland alla de serieskapare som har skrivit eller tecknat "Bamse" genom tiderna kan, förutom Rune Andréasson själv, nämnas: Francisco Tora, Bo Michanek, Tony Cronstam, David Liljemark, Johan Wanloo, Olof Siverbo, Claes Reimerthi, Joakim Gunnarsson, Susanne Adolfsson och Mårten Melin.

Kritik
Serien har ibland kritiserats för att uttrycka en politisk vänsterinriktning, och har av Moderata ungdomsförbundet anklagats för att vara kommunistisk. Det ska tillstås att politiken nästan aldrig uttryckts särskilt eplicit i serien, dock med åtminstone ett uppmärksammat undantag. 1998 skrev Joakim Nilsson en studentuppsats ("Bamse – en uppsats om världens starkaste björn och hans politiska värderingar") där han noterade ett avsnitt av "Bamses skola" där kommunistdiktaturen Kina prisades för sina insatser för vanligt folk, utan att nämna de övergrepp och våldshandligar som ägde rum under det stora språnget och kulturrevolutionen:
 * "I Beijing finns världens största torg [...] Den himmelska fridens torg. Där samlades den 1 oktober 1949 miljoner människor för att höra Mao Zedong utropa Folkrepubliken Kina. Landet var befriat från de krigsherrar, affärsmän och utlänningar som tidigare styrde. Före denna befrielse svalt vissa år många miljoner människor ihjäl. Efter 1949 har man delat på maten mer rättvist och ingen svälter. Det är en av 1900-talets viktigaste händelser – var fjärde människa på jorden är ju kines." Trots den medieuppmärksamhet som väcktes tog Rune Andréasson aldrig offentligt avstånd ifrån detta uttalande. När det här avsnittet repriserades, i nr 15/2004, efter Runes död, var det påtagligt redigerat och nedtonat. Avsnittet var nedkortat från ett uppslag till en sida, och alla kontroversiella påståenden om Mao var borttagna.

Filmer
Rune Andréasson avsåg redan från början att göra animerad film av "Bamse", och den första filmen såg faktiskt dagens ljus ett par månader före serieversionen. Den första "Bamse"-filmen visades på TV den 29 oktober 1966 och var, liksom de nästkommande fem, i svart/vitt. Åren 1972 till 1973 visades ytterligare sju filmer i färg. 1991 kom den sista, "Bamse i Trollskogen".

Den mest kände berättaren i "Bamse"-filmerna var skådespelaren Olof Thunberg. I de tidiga svartvita filmerna tillhörde berättarrösten Rolf Lundgren.

Bilderböcker
Bamse har förekommit i ett flertal bilderböcker (ej i serieform) i olika utförande.

Den första Bamseboken var en samling illustrerade sagor med Bamse, betitlad "Bamse, världens starkaste björn: fem sagor med text och bilder", utgiven av Kärnan 1969. Därefter kom "Bamse åker till månen", "Bamse och sjörövarna", "Bamse och lejonet" samt "Bamse i Vilda Västern", alla från Kärnan 1975. De första nio sagorna samlades i volymen "Jag Bamse", utgiven av Kärnan 1989.

Fem pedagogiska böcker i serien "Bamses skola" gavs ut av Kärnan 1977.

Därefter har Bamse-sagor även getts ut i tunna böcker i litet format (liknande s.k. Mini- och Pixi-böcker), även dessa av Kärnan.

Ljudinspelningar
Bamse har även förekommit i både sagoinspelningar och musikinspelningar på vinylskiva, kassettband och CD.

Teater
"Bamse" har överförts till teaterscenen flera gånger.


 * Fria Teatern i Högdalen utanför Stockholm har stått för två populära Bamseuppsättningar, och fick ekonomiskt stöd av Rune Andréasson då teaterscenen hotades av konkurs på 1980-talet.
 * Pjäser visas regelbundet på Bamseteatern vid attraktionen Bamses värld på Kolmårdens Djurpark.
 * I september 2010 har musikalen "Bamse och världsmästaren i elakhet" premiär på Intiman i Stockholm, regisserad av Linus Wahlgren.

Kuriosa

 * I en intervju 1966 tillstod Rune Andréasson att Dunderhonungen troligen är inspirerad av Karl-Alfred's spenat.
 * På Comics 1993 i Göteborg lanserades slipsar med Bamsemotiv inför tidningens 20-årsjubileum. Slipsarna var avsedda att bäras av Bamse-funktionärerna, men en slipad Lars-Göran Skoog (dåvarande marknadschef på Kärnan) gav en Bamse-slips till besökande Bamse-fanset dåv. statsminister Carl Bildt. Senare bad Bildt om fler slipsar att ge till USA:s president Bill Clinton, Sydafrikas presidenter F.W. De Klerk och Nelson Mandela samt Rysslands president Boris Jeltsin. 1993 angrep Moderata ungdomsförbundet MUF officiellt Bildt och kritiserade valet av Bamseslips som gåva eftersom Bamse påstods ha socialistiska värderingar. Istället föreslogs att Bildt skulle välja en slips med Smurfmotiv på, eftersom Smurferna "är blåa". (Att Smurferna ofta anklagats för att leva i en sovjetdiktatur var tydligen inte känt för MUF-representanterna.)
 * I Danmark finns det en TV-nalle (liknande Sveriges Televisions Björne i "Björnes magasin") vid namn Bamse. Denne har dock inget gemensamt med seriefiguren Bamse.

Bamse på andra språk

 * Danska: Bamse
 * Bild:mini_storbritannien.gif Engelska: Bamsy (Kort publicering under 60-talet, endast bokversionen)
 * Finska: Nalle
 * Bild:mini_frankrike.gif Franska: Martin (Endast bokversionen)
 * Norska (bokmål): Bamse
 * Ryska: Бамси (?) (Bamsi)
 * Slovakiska: Medulín
 * Bild:mini_tyskland.gif Tyska: Tino Tatz (Kort publicering under 90-talet)
 * Bild:mini_ungern.gif Ungerska: Berci
 * Bild:mini_nederländerna.gif Nederländska: Bamsie/ Bamse

Se även

 * Bamse (serietidning)
 * Bamses värld i Kolmårdens djurpark
 * Rune Andréasson

Mer om Bamse

 * Per A.J. Andersson: "Även värstingar får bli Bamses vänner" (Bild & Bubbla 111 – 2/1993, s. 2)
 * Per A.J. Andersson/Ingemar Bengtsson: "Bamse" (B&B 111 – 2/1993, s. 16–18)
 * –: "Chefstecknare Bo styr Bamses utseende" (B&B 111 – 2/1993, s. 18–19)
 * –: "Sören den flitige – skriver 20 sidor i månaden" (B&B 111 – 2/1993, s. 18–19)
 * –: "Erland fem år – inte en utan tre" (B&B 111 – 2/1993, s. 20)
 * –: "Nordens Disney – ändrade på alla sidor" (B&B 111 – 2/1993, s. 21)


 * Maria Sundkvist: "Bamse = receptet för den lyckade barnserien eller...?" (B&B 111 – 2/1993, s. 22–24)
 * Olof Siverbo: "Rune Andréasson – femtio år som serieskapare" (B&B nr 2/1995 sid 46-51)
 * Olof Siverbo m.fl.: "Världens bästa Andréasson" (B&B nr 1/1998 sid 13)
 * Staffan Melin: "Så görs världens starkaste björn – ett besök på Bamseredaktionen, mottagare av 2004 års Unghund" (B&B 167 – 1/2005, s. 28–30)
 * David Örbring: "Bamse och naturen – en ekokritisk studie" (B&B 175 – 2/2008, s. 46–54)
 * Claes Reimerthi: "I dunderhonungens land" (B&B 195 – 2/2013, s. 88–99)

Recensioner

 * Karl-Erik Lindkvist: "Bamse 1966–1970: Den kompletta veckoserien" (webbrecension oktober 2008)

Externa länkar

 * Bamse.net (officiell webbplats)
 * Bamsesamlarna (fansajt)